„Fizika” változatai közötti eltérés
(kibaszott ószom cikk :3 kicsit kipofoztam) |
|||
(10 közbenső módosítás, amit 6 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
+ | {{science}} | ||
+ | |||
A fizika az a tudományág, amiről minden műszaki irányban továbbtanuló ember azt hiszi, hogy valamelyik részéhez nagyon ért. | A fizika az a tudományág, amiről minden műszaki irányban továbbtanuló ember azt hiszi, hogy valamelyik részéhez nagyon ért. | ||
Ez azért van, mert ezeknek az embereknek kötelező a Fizika-A2 és Fizika-A3 tárgyak, amelyek teljesen ugyanazt a törzsanyagot tartalmazzák, mint a középiskolás elektromosságtan és modern fizika tankönyvek, azzal a különbséggel, hogy olyan szavakat is használnak benne, hogy integrál, operátor, gradiens, és ettől már úgy hangzik, mintha sokkal többet mondtak volna el. | Ez azért van, mert ezeknek az embereknek kötelező a Fizika-A2 és Fizika-A3 tárgyak, amelyek teljesen ugyanazt a törzsanyagot tartalmazzák, mint a középiskolás elektromosságtan és modern fizika tankönyvek, azzal a különbséggel, hogy olyan szavakat is használnak benne, hogy integrál, operátor, gradiens, és ettől már úgy hangzik, mintha sokkal többet mondtak volna el. | ||
+ | |||
+ | ==A fizika története== | ||
+ | [[Image:Phisycs.jpg|right|thumb|Mündég egymagamban]] | ||
+ | [[Image:Phisycs_newton.gif|right|thumb|Ami valójában történt]] | ||
+ | [[Image:Phisycs_rules.gif|right|thumb|Ez az, amit a keresztények valójában hisznek]] | ||
+ | [[Image:Phisycs_complete.gif|right|thumb|Még mindig a világ [[SMBC|legjobb képregénye]]]] | ||
+ | |||
+ | A fizika alapjait egy zseniális elme, Gordon Freeman fektette le 2004-ben, amikoris megalkotta a Source-féle Felezési Idő-elméletet. Egyes mondák szerint egy feszítővas esett a fejére, ekkor találta fel a gravitációs fegyvert. Furcsa egybeesés, hogy a gőz hasznosítása is ekkor kezdődött meg, olyan hatékonyan, hogy a mai napig megállíthatatlanul tolja a szelepeket, rengeteg haszonnal. Gordon Freeman azóta a svájci CERN-ben dolgozik, hogy mintákat vegyen olyan átjárókból, amit a részecskegyorsító segítségével nyitnak meg. | ||
+ | |||
+ | A fizika egy villámgyorsan fejlődő tudományág; Alig 3 évvel kialakulása után, 2007-ben már folytak kísérletek elszigetelt laboratóriumokban a terek hajlítására portálok segítségével. Ugyanebben az évben alakultak ki az első sikeres próbálkozások a hatás-ellenhatás törvényeinek ellentmondó, levegőben duplán ugró génmanipulált <strike>fér</strike>fiúkról is. | ||
==A fizika ágai== | ==A fizika ágai== | ||
− | |||
A fizikának sokféle ága van | A fizikának sokféle ága van | ||
===Mechanika=== | ===Mechanika=== | ||
− | A mechanikát mindenki leszarja, mert azt nem kell ismerni a számítógépekhez. Ágai a szilárdságtan, a statika, a kinematika, a dinamika, az áramlástan, meg még néhány mellékes dolog ami tényleg senkit nem érdekel. Bár ezek az ágak különböző dolgokról szólnak, közös jellemzőjük, hogy nem tudjuk melyik-melyik, mert már akkor nem figyeltünk oda, amikor a tanár azt a kocsikát gurította le a lejtőn. | + | Középiskolában: v=s/t. Ha ezt a képletet megtanultad, gyakorlatilag bármire használhattad, akkor is, ha nem tudtad, hogy a "v" a gyorsulás, az "s" a sebesség és a "t" a megtett út. Nem csak a mechanikában hasznos ez a képlet, hanem gyakorlatilag a fizika bármelyik ágában. |
+ | |||
+ | Egyetemen: A mechanikát mindenki leszarja, mert azt nem kell ismerni a számítógépekhez. Ágai a szilárdságtan, a statika, a kinematika, a dinamika, az áramlástan, meg még néhány mellékes dolog ami tényleg senkit nem érdekel. Bár ezek az ágak különböző dolgokról szólnak, közös jellemzőjük, hogy nem tudjuk melyik-melyik, mert már akkor nem figyeltünk oda, amikor a tanár azt a kocsikát gurította le a lejtőn. | ||
A mechanikát csak a gépészek tudják, de ők is csak a szigorlatig. | A mechanikát csak a gépészek tudják, de ők is csak a szigorlatig. | ||
===Optika=== | ===Optika=== | ||
− | + | Középiskolában: Az optika tanítása közben körbeadott "kísérletező" tükrökkel kiválóan szórakozol azzal, hogy kiégesd az osztály másik sarkában ülő gyerek szemét a napfény segítségével. Másrészt itt tanulja meg mindenki, hogy a szivárványok azért keletkeznek, mert valaki a nap elé tart egy üvegdarabot. Fókuszpontot kell rajzolni a dolgozatban, ami iszonyat frusztráló, mert most akkor a görbe tükör kicsinyít vagy nagyít. Ha számolni is kell a dolgozatban, akkor lásd: Mechanika - v=s/t | |
+ | |||
+ | Egyetemen: Egy borzasztó unalmas tudományág, amit hirtelen nagyon elkezdünk érteni, amikor szemüvegesek leszünk. Cilinderek vannak benne, illetve megtanítják, hogy a színeknek is vannak frekvenciái. Aznap este részegen megpróbálod befogni a rádiós ébresztőórádon a pirosat. | ||
===Elektromosságtan=== | ===Elektromosságtan=== | ||
− | Az | + | Középiskolában: Lásd: Mechanika - v=s/t. Ha szerencsés vagy, az iskolának vannak elemmel működő, vezetékkötögetős kísérletező készletei, amit te percek alatt tönkreteszel, ugyanis nem szerencsés egy vezetékkel az elem két oldalát összekötni. |
+ | |||
+ | Egyetemen: Az ominózus Fizika-A2 tárgy alatt gyűlöljük meg, és utána teljes nihilizmussal éljük túl az összes ráépülő elektrotechnikás tárgyat. Legfontosabb jellemzője, hogy miután az informatikusok ezt kell, hogy a legtöbbet tanulják, miután kettessel átmentek, úgy érzik, hogy ők a szakma királyai ebben a témában, pedig csak arra emlékeznek, hogy a Lorentz-erőhöz keresztszorozni kell. Vannak benne mágnesek is, ez a legjobb benne, de a railgunra sajnos nem térnek ki. | ||
===Hőtan=== | ===Hőtan=== | ||
− | Alapfogalma az entrópia, amit ha hetekig magyaráznak neked, akkor sem érted meg, hogy tulajdonképpen mit is jelent. Felvilágosultabb emberek tudják, hogy a lényege az, hogy ha dobókockával dobálunk, akkor egy hullám alakú görbe lesz belőle, amit valamiért a közgazdászok is nagyon szeretnek. | + | Közpéiskolában: Lásd: Mechanika - v=s/t. |
+ | |||
+ | Egyetemen: Alapfogalma az entrópia, amit ha hetekig magyaráznak neked, akkor sem érted meg, hogy tulajdonképpen mit is jelent. Felvilágosultabb emberek tudják, hogy a lényege az, hogy ha dobókockával dobálunk, akkor egy hullám alakú görbe lesz belőle, amit valamiért a közgazdászok is nagyon szeretnek. | ||
===Modern fizika=== | ===Modern fizika=== | ||
24. sor: | 43. sor: | ||
===Mágnesek=== | ===Mágnesek=== | ||
− | Ebben a témakörben megtanulod, hogy a kék vonzza a pirosat, továbbá a plusz a mínuszt. És hogy a mágnesek felülírnak minden más fizikai törvényt, mert minden relatív. | + | Ebben a témakörben megtanulod, hogy a kék vonzza a pirosat, továbbá a plusz a mínuszt. És hogy a mágnesek felülírnak minden más fizikai törvényt, mert minden relatív. A mágnes egy marék vasreszeléket is képes lenne szépen elrendezni, ha nem lennél idióta és nem magára a mágnesre szórnád rá, hanem mondjuk egy papírlapra. |
+ | |||
+ | ==Érdekes fizikával kapcsolatos dolgok== | ||
+ | |||
+ | ===Schrödinger macskája=== | ||
+ | ===Schrödinger csapdája=== | ||
+ | [[image:Schrödinger.jpg|thumb|600px|center|Addig nem tudod a nemét amíg le nem kerül a nadrág]] | ||
+ | |||
+ | |||
+ | ==A fizika eddigi vívmányai== | ||
+ | |||
+ | <gallery> | ||
+ | File:Troll-physics1.jpg | ||
+ | File:Troll-physics2.jpg | ||
+ | File:Troll-physics3.jpg | ||
+ | File:Troll-physics4.jpg | ||
+ | File:Troll-physics5.jpg | ||
+ | File:Troll-physics6.jpg | ||
+ | File:Troll-physics7.png | ||
+ | File:Troll-physics8.png | ||
+ | File:Troll-physics9.jpg | ||
+ | File:Troll-physics10.png | ||
+ | File:Troll-physics11.png | ||
+ | File:Troll-physics12.png | ||
+ | File:Troll-physics13.png | ||
+ | File:Troll-physics14.png | ||
+ | File:Troll-physics15.jpg | ||
+ | File:Troll-physics16.jpg | ||
+ | File:Troll-physics17.png | ||
+ | File:Troll-physics18.jpg | ||
+ | Image:Troll_science_bubbles.png | ||
+ | Image:Troll_science_camera.png | ||
+ | Image:Troll_science_colors.jpg | ||
+ | Image:Troll_science_money.jpg | ||
+ | Image:Troll_science_water.jpg | ||
+ | </gallery> | ||
==Jeles hazai fizikusok== | ==Jeles hazai fizikusok== | ||
45. sor: | 99. sor: | ||
Édesapja, id. Jedlik megleste, miközben létrehozott egy indukciós elven működő áramtermelő szerkezetet. Nem is lepődött meg rajta, amikor ifj. Jedlik ezt megmondta neki. | Édesapja, id. Jedlik megleste, miközben létrehozott egy indukciós elven működő áramtermelő szerkezetet. Nem is lepődött meg rajta, amikor ifj. Jedlik ezt megmondta neki. | ||
− | == | + | ===Alyx Vance (2004- )=== |
+ | Gordon Freeman felesége, egy konferencián találkozott kedvesével. <strike>A kombájnok felfedezésében jelentős szere</strike>JAVÁRJ nem csinált semmit csak követett végig :( | ||
+ | Az apja pedig egy tanácsadó volt. Vagy nem. jó barátságban volt a tanácsadókkal. Vagy nem. Mindegy, volt valami vele és a tanácsadókkal. | ||
+ | |||
+ | ===Tachion Ernő (3273-3112)=== | ||
+ | .kengésirebme za nöj lój sotzib djam rezsyge ed ,scnis anzsah italrokayg sé tré men iknes tima timalav ttezedeflef lóbáláH .legger tekükereyg a anlov kátzoheb kákupa za ygohtnim ,lassávla inátuléd a ttezgév bbőle nabálatlá ,tluynozib kansroyg noygan nabádovó za ráM | ||
+ | |||
+ | ===Eddigi eredményeik=== | ||
+ | <gallery> | ||
+ | File:Schroedingers_cat_lohere_edition.jpg | ||
+ | Fájl:Fenysebesseg.jpg | ||
+ | Fájl:Ingyenenergia.jpg | ||
+ | Fájl:Lop t k.jpg | ||
+ | Fájl:Pulieye.jpg | ||
+ | Fájl:Szittyaracing.jpg | ||
+ | Fájl:Tudom ny.jpg | ||
+ | Fájl:V gtelenforint.jpg | ||
+ | </gallery> | ||
− | + | [[Category:Kocka]][[Category:Tudomány]] | |
− |
A lap jelenlegi, 2011. január 13., 23:30-kori változata
![]() |
Ez a cikk a kibaszott |
A fizika az a tudományág, amiről minden műszaki irányban továbbtanuló ember azt hiszi, hogy valamelyik részéhez nagyon ért.
Ez azért van, mert ezeknek az embereknek kötelező a Fizika-A2 és Fizika-A3 tárgyak, amelyek teljesen ugyanazt a törzsanyagot tartalmazzák, mint a középiskolás elektromosságtan és modern fizika tankönyvek, azzal a különbséggel, hogy olyan szavakat is használnak benne, hogy integrál, operátor, gradiens, és ettől már úgy hangzik, mintha sokkal többet mondtak volna el.
Tartalomjegyzék
A fizika története
![](/images/thumb/a/ac/Phisycs_complete.gif/300px-Phisycs_complete.gif)
A fizika alapjait egy zseniális elme, Gordon Freeman fektette le 2004-ben, amikoris megalkotta a Source-féle Felezési Idő-elméletet. Egyes mondák szerint egy feszítővas esett a fejére, ekkor találta fel a gravitációs fegyvert. Furcsa egybeesés, hogy a gőz hasznosítása is ekkor kezdődött meg, olyan hatékonyan, hogy a mai napig megállíthatatlanul tolja a szelepeket, rengeteg haszonnal. Gordon Freeman azóta a svájci CERN-ben dolgozik, hogy mintákat vegyen olyan átjárókból, amit a részecskegyorsító segítségével nyitnak meg.
A fizika egy villámgyorsan fejlődő tudományág; Alig 3 évvel kialakulása után, 2007-ben már folytak kísérletek elszigetelt laboratóriumokban a terek hajlítására portálok segítségével. Ugyanebben az évben alakultak ki az első sikeres próbálkozások a hatás-ellenhatás törvényeinek ellentmondó, levegőben duplán ugró génmanipulált férfiúkról is.
A fizika ágai
A fizikának sokféle ága van
Mechanika
Középiskolában: v=s/t. Ha ezt a képletet megtanultad, gyakorlatilag bármire használhattad, akkor is, ha nem tudtad, hogy a "v" a gyorsulás, az "s" a sebesség és a "t" a megtett út. Nem csak a mechanikában hasznos ez a képlet, hanem gyakorlatilag a fizika bármelyik ágában.
Egyetemen: A mechanikát mindenki leszarja, mert azt nem kell ismerni a számítógépekhez. Ágai a szilárdságtan, a statika, a kinematika, a dinamika, az áramlástan, meg még néhány mellékes dolog ami tényleg senkit nem érdekel. Bár ezek az ágak különböző dolgokról szólnak, közös jellemzőjük, hogy nem tudjuk melyik-melyik, mert már akkor nem figyeltünk oda, amikor a tanár azt a kocsikát gurította le a lejtőn. A mechanikát csak a gépészek tudják, de ők is csak a szigorlatig.
Optika
Középiskolában: Az optika tanítása közben körbeadott "kísérletező" tükrökkel kiválóan szórakozol azzal, hogy kiégesd az osztály másik sarkában ülő gyerek szemét a napfény segítségével. Másrészt itt tanulja meg mindenki, hogy a szivárványok azért keletkeznek, mert valaki a nap elé tart egy üvegdarabot. Fókuszpontot kell rajzolni a dolgozatban, ami iszonyat frusztráló, mert most akkor a görbe tükör kicsinyít vagy nagyít. Ha számolni is kell a dolgozatban, akkor lásd: Mechanika - v=s/t
Egyetemen: Egy borzasztó unalmas tudományág, amit hirtelen nagyon elkezdünk érteni, amikor szemüvegesek leszünk. Cilinderek vannak benne, illetve megtanítják, hogy a színeknek is vannak frekvenciái. Aznap este részegen megpróbálod befogni a rádiós ébresztőórádon a pirosat.
Elektromosságtan
Középiskolában: Lásd: Mechanika - v=s/t. Ha szerencsés vagy, az iskolának vannak elemmel működő, vezetékkötögetős kísérletező készletei, amit te percek alatt tönkreteszel, ugyanis nem szerencsés egy vezetékkel az elem két oldalát összekötni.
Egyetemen: Az ominózus Fizika-A2 tárgy alatt gyűlöljük meg, és utána teljes nihilizmussal éljük túl az összes ráépülő elektrotechnikás tárgyat. Legfontosabb jellemzője, hogy miután az informatikusok ezt kell, hogy a legtöbbet tanulják, miután kettessel átmentek, úgy érzik, hogy ők a szakma királyai ebben a témában, pedig csak arra emlékeznek, hogy a Lorentz-erőhöz keresztszorozni kell. Vannak benne mágnesek is, ez a legjobb benne, de a railgunra sajnos nem térnek ki.
Hőtan
Közpéiskolában: Lásd: Mechanika - v=s/t.
Egyetemen: Alapfogalma az entrópia, amit ha hetekig magyaráznak neked, akkor sem érted meg, hogy tulajdonképpen mit is jelent. Felvilágosultabb emberek tudják, hogy a lényege az, hogy ha dobókockával dobálunk, akkor egy hullám alakú görbe lesz belőle, amit valamiért a közgazdászok is nagyon szeretnek.
Modern fizika
A fizika azon része, amit a bulvárlapokból ismerünk meg. Már Einstein is tudta, hogy a relativitáselméletet csak akkor tudja eladni a népnek, ha pofákat vág a fotókon, hülyeségeket nyilatkozik, és összeházasodik a saját unokatestvérével. Mivel a témakörben kizárólag a blikk ad hathatós tájékoztatást, ezért 8 évestől 90 éves korig mindenki teljesen egyenletes tudásszinttel rendelkezik, amiből következik, hogy remek sörözési téma. Kivételt képez ezalól néhány szerencsétlen színötös fizikus hallgató, akik viszont ezt tanulják, és ezért tudják, hogy minden teljesen máshogy van, mint ahogy középiskolában taníották. Ők az ilyen viták alatt a fejüket fogják, de még inkább nincsenek ott.
Mágnesek
Ebben a témakörben megtanulod, hogy a kék vonzza a pirosat, továbbá a plusz a mínuszt. És hogy a mágnesek felülírnak minden más fizikai törvényt, mert minden relatív. A mágnes egy marék vasreszeléket is képes lenne szépen elrendezni, ha nem lennél idióta és nem magára a mágnesre szórnád rá, hanem mondjuk egy papírlapra.
Érdekes fizikával kapcsolatos dolgok
Schrödinger macskája
Schrödinger csapdája
A fizika eddigi vívmányai
Jeles hazai fizikusok
Teller Ede (1908-2003)
Kis korában csúfolták, mert bozontos volt a szemöldöke, és nagy az orra. Ezért amerikába ment és feltalálta az atomerőművet, hogy bosszút álljon rajtuk. Ez sikerült is neki, csak közben az amerikaiak meg azért csúfolták mert jelent valamit a vezetékneve angolul. Ezért hazajött és boszzúból fel akarta találni a hidegfúziót, de addigra meghalt sajnos.
Eötvös Lóránd (1848-1919)
Szül. Ötvös Lóránt, Budán. Apja logopédus, anyja helyesírási szakértő. Híres mondása "Basszus inkább tanítok bölcsészetet, mint hogy alkalmazott tudományokat kelljen", mára szállóigévé vált.
Lonket István (1337-9000)
Hozzá fűzhető a végtelenszer újrahasznosítható mém három alaptörvénye. Életművében jelentős szerepe van a tudományág folyamatos magyarosításának. Jelenleg is működik tudományos vitafóruma, a méltán híres sg.hu
Schönherz Zoltán (1905-1942)
Híres értekezése, a "Hány embert tudunk úgy összezsúfolni egy épületbe, hogy az ebből származó mentális degresszió öt éven belül ne ütközzön ki" futótűzként borította lángba az európai tudományos közéletet. Radikális gondolkodása, és formabontó elméletei olyan gondolkodókat indítottak meg, mint Esterházy Péter és Fidel Castro. Később dolgozta ki "A párizsi, a csapvíz és a száraz kenyér fizikája" című tankönyvét, amely 1978-1986-ig önálló érettségi tételként állta meg a helyét.
Jedlik Ányos (1800-1895)
Édesapja, id. Jedlik megleste, miközben létrehozott egy indukciós elven működő áramtermelő szerkezetet. Nem is lepődött meg rajta, amikor ifj. Jedlik ezt megmondta neki.
Alyx Vance (2004- )
Gordon Freeman felesége, egy konferencián találkozott kedvesével. A kombájnok felfedezésében jelentős szereJAVÁRJ nem csinált semmit csak követett végig :(
Az apja pedig egy tanácsadó volt. Vagy nem. jó barátságban volt a tanácsadókkal. Vagy nem. Mindegy, volt valami vele és a tanácsadókkal.
Tachion Ernő (3273-3112)
.kengésirebme za nöj lój sotzib djam rezsyge ed ,scnis anzsah italrokayg sé tré men iknes tima timalav ttezedeflef lóbáláH .legger tekükereyg a anlov kátzoheb kákupa za ygohtnim ,lassávla inátuléd a ttezgév bbőle nabálatlá ,tluynozib kansroyg noygan nabádovó za ráM